![views](/assets/images/bg/eye_orange.png)
Rîul Racovăţ de la Gordineşti pînă la Corpaci
Rîul Racovăţ izvorăşte în apropierea satului Gvăzdăuţi, regiunea Cernăuţi, Ucraina, curgînd în cea mai mare parte pe teritoriul raionului Edineț al Moldovei.
Lungimea rîului este de 67 km, suprafaţa bazinului hidrografic însumează 795 km². Rîul curge prin satele raioanelor: Ocnița ‒ Clocuşna, Hădărăuţi, Сorestăuţi, Stălineşti; Briceni ‒ Mărcăuţi, Bălăcăuţi, Halahora de Sus, Halahora de Jos; Edineț ‒ Tîrnova, Gordineşti, Buzdugeni, Brînzeni. Se varsă în Prut lîngă satul Corpaci.
Ne-am limitat doar la descrierea rîului pe cursului său inferior, începînd de la satul Gordineşti şi pînă la gura rîului. Am procedat astfel, pentru că anume această porţiune de rîu, de-a lungul albiei sale, prezintă interes ca atracţie naturală. Trebuie să vă spunem din capul locului, că rîul Racovăţ pe parcursul a milioane de ani s-a trudit mult asupra aspectului actual al locului, de pe timpurile, cînd încă era un rîu puternic, cu un debit deplin de apă, trecînd printr-un şir de toltre şi creînd monumente unice ale naturii. Împreună cu rîul Draghiște, care este un afluent al rîului Racovăţ, aceste două rîuleţe au format în raionul Edineț un parc al minunilor cu totul special. Despre majoritatea acestor monumente ale naturii v-am vorbit deja, am decis, însă, să le unim într-o publicație, care să ilustreze rîurile din nordul ţării, completînd-o cu materiale nepublicate pînă în prezent.
Aproape de satul Gordineşti, rîul Racovăţ formează un peisaj nespus de pitoresc, înfibgîndu-se în crestele de toltre şi formînd o vale îngustă, împădurită pe malul drept. Apoi, rîul intră în cunoscutul ocol silvic „La Castel", unde face cele mai neverosimile meandre şi cotituri, uneori schimbîndu-şi direcţia la 180 de grade. Toată această zonă este teritoriu al rezervaţiei: defileul, valea rîului, masivul de pădure Gordineşti sînt creații ale naturii absolut unice şi unele dintre cele mai frumoase configuraţii geografice moldoveneşti. Despre acest loc circulă multe legende, aici există chiar şi un microclimat, tot aici s-au păstrat specii rare şi unice ale vegetaţiei. Vă vom mărturisi sincer, indiferent de cîte ori ne-am întoarce aici în călătoriile noastre, de fiecare dată nu ne vom putea ascunde emoţiile şi încîntarea pentru ceea ce vedem.
Părăsind împrejurimile Gordineştilor, rîul se îndreaptă către satul Buzdugeni, unde formează inegalabilul Defileu Buzdugeni, despre care v-am vorbit deja într-o publicaţie anterioară.
Apoi rîul se apropie de satul Brînzeni, formînd o configuraţie geografică deosebit de pitorească, partea principală a căruia este cunoscutul Defileu de la Brînzeni. Aici rîul este, de asemenea, foarte sinuos, uneori cu brațe, luînd în drumul său şi cîteva pîrîiaşe mici. Apoi rîul traversează şoseaua Edineț ‒ Bădragii Vechi, iar aici lîngă pod, în el se varsă concomitent 3 izvoare cu o apă foarte bună şi curată. Va fi suficient să vă spunem, că locuitorii satelor din preajmă și de la Edineț vin aici special după apă. Deasupra unuia din izvoare este făcut un acoperiş, iar alături se înalţă un crucifix.
Peste doar 0,5 km Racovăţul primește afluentul Draghiște, iar de aici începe lacul de acumulare foarte mare, care se întinde de-a lungul fostei albii a rîului Racovăţ, terminîndu-se la aproximativ 2-3 km de satul Bădragii Vechi. Suprafaţa lacului de acumulare este de aproximativ 120 de hectare, lungimea acestuia fiind de circa 5-6 km. Trebuie să recunoaştem, că anterior nici nu bănuiam despre existența sa, iar întîlnirea cu el a fost pentru noi o surpriză neaşteptată. Am mers de-a lungul malului său drept pînă la gura rîului Racovăţ lîngă satul Corpaci. Ieşind din zona lacului de acumulare, Racovăţul este potenţat de Prut, de aceea lățimea sa este mult mai mare, decît pînă la confluența cu lacul de acumulare.
De-a lungul întregului lac de acumulare se întind şiruri de toltre foarte pitoreşti, care devin tot mai mici pe măsură ce se apropie de Prut. Aici domneşte atmosfera de pace și liniște de la începuturile lumii, se pare, că picior de om n-a călcat pe aceste țărmuri, dacă nu ar fi turmele scoase la pășunat. În prezent, acest lac de acumulare este dat în arendă și este folosit pentru piscicultură. Însă, pe tot acest traseu al nostru nu am întîlnit suflare de om ‒ nici pescari, nici turiști, nici măcar localnici. La drept vorbind, era o zi lucrătoare.
Indiferent, de ce v-am tot povesti despre aceste locuri fermecătoare, nu este suficient, trebuie să le vedeţi neapărat cu propriii ochi. Sperăm, că albumul foto prezentat vă va putea face, măcar parţial, să apreciaţi frumusețea acestor locuri și vă va chema la drum. Noi, însă, am decis în sinea noastră, că ne vom reîntoarce cu siguranţă aici și că vom completa publicația noastră cu materiale noi.
În contextul lansării programului ”Satul European”, ce probleme vitale există în localitatea dumneavoastră?
- Statut:
- Sat
- Prima atestare:
- 1570
- Populația:
- 3041 locuitori
Căinarii Vechi este un sat şi comună din raionul Soroca. Din componenţa comunei fac parte localităţile Floriceni și Căinarii Vechi. Localitatea se află la distanța de este 25 km de oraşul Soroca şi la 151 km de Chișinău. La recensămîntul din anul 2004, populaţia satului constituia 3041 de oameni Satul Căinarii Vechi a fost menționat documentar în anul 1570.