![views](/assets/images/bg/eye_orange.png)
![]() |
![views](/assets/images/bg/eye_orange.png)
Descoperiri urbane: Casa Cheșco – locul copilăriei unei principese din Chișinău (foto)
„Sîntem o țară fără monarhi și aristocrație. De fapt, sîntem o țară care a ajuns să fie una fără nici un dram de aristocrați. Să știi că am avut și noi prințesele și reginele noastre. Au fost și în Moldova neamuri de aristocrați care, pe lîngă birocrație și corupție, promovau și multă cultură, aduceau în țară cele mai așteptate spectacole de balet, cei mai vestiți cîntăreți de operă din Europa, tipăreau ziare și cărți cu operele artiștilor locali, aduceau de prin vacanțele lor moda statului în cafenele și a pălăriilor cu pene colorate" scrie Anastasia Taburceanu.
Casa Cheșco
Neamurile de aristocrați dădeau baluri și, în același timp, țineau adevărații intelectuali ai acestui colț de țară activi. Aristocrații cu bani construiau case frumoase, cu stil și cu creier. Case pe care acum le lăsăm în voia soartei, a vînturilor și a ploilor (se vor dărîma de la sine și pe locul lor vor crește falnic novostroaie, construcții hidoase, colorate în piersic și roz, care se combină frumos cu surul urbei noastre – un vis socialist nerealizat).
Iar copiii vestitelor familii de la noi precum: Gonata, Leonard sau Rîșcanu se înrudeau cu membrii familiei regale din România sau din Europa. Pe atunci oamenii aveau alte aspirații și statutul social avea un alt fel de măsurătoare.
În anul 1875, la 6 martie în orașul Florența, în familia colonelului basarabean în armata rusă, Petre Cheșco (descendent al unei ramuri al familiei Wassilko) și a Pulheriei Sturdza, din familia boierilor Sturzești din Moldova, se năștea fiica lor, Natalia. Familia Cheșco cu cei patru copii ai lor petreceau mult timp în Florența pentru clima caldă a locurilor ce făcea bine mamei Pulheria, care suferea de tuberculoză.
Din nefericire, Natalia a rămas orfană de mică. Este crescută de unchiul său Constantin D. Moruzi, proprietarul moșiei Dănuțeni, din preajma Ungheniului. Îmi imaginez că la sfîrșitul sec. XIX nu prea aveai multe distracții într-o moșie din Ungheni. Așa că Natalia își căuta distracțiile în alte părți, făcînd des vizite la Iași, Chișinău, Odesa și Viena.
Cînd era la Chișinău, Natalia stătea în casa bunicii Zamfira Cazimir-Cheşco. Bunicul Ioan Cheșco a fost membru al Sfatului Suprem al Basarabiei, precum și conducător al nobilimii din județele Chișinău și Orhei, apoi al județelor Soroca și Iași. Acești doi nu puteau avea o casă orișicare, de aceea cumpără de la principele Mihai A. Cantacuzin o casă cu 11 odăi, ce a fost construită după un proiect confirmat de Comisia de construcții şi Drumuri în noiembrie 1857, construcţia fiind terminată în 1858.
(Primele informaţii documentare vizavi de acest monument datează din vara anului 1855. Pe atunci, de la Dumă a fost cumpărată o suprafață de pămînt de 1 800 de stînjeni pătraţi, aproximativ patru mii de metri pătrați, de către soţia consilierului de colegiu Elisaveta Loran. În 1858 construcția casei a fost terminată, an indicat în frontonul rezalitului. Peste ceva timp, Elisaveta Loran a vîndut casa principelui Mihai A. Cantacuzino, după care, conacul a intrat în posesia Zamfirei Cazimir-Cheşco. După care casa intră în proprietatea Mariei Hasnaş, care în 1899 vinde proprietatea imobiliară lui Ida Șpirt"Centrul istoric al Chișinăului, la începutul sec al XXI-lea").
Casa este realizată în stil „empire turc", avînd un amplasament deosebit de rar întîlnit pe atunci la Chișinău: în mijlocul unei grădini, îndepărtată de aliniamentul străzii.
Prin această grădină, probabil, tînăra Natalia se plimba în serile de vară sau făcea serate cu prietenele ei cuconițe. Sînt sigură că această grădină avea și un foișor unde le plăcea buneilor să servească micul dejun printre florile cu roua răcoroasă, atunci cînd îi vizita nepoata Natalia.
În una din vizitele Nataliei la Viena, tînăra moldoveancă l-a cunoscut pe viitorul ei soț, principele Milan Obrenovic IV al Serbiei. Logodna lor a avut loc tot la Viena, iar duminică, pe 17 octombrie 1875, în Catedrala de la Belgrad s-a oficiat cununia.
Împreună cu Milan Obrenovic IV, Natalia a avut doi fii, viitorul rege Alexandru I al Serbiei, născut în 1876, și Sergei, care a murit la cîteva zile după naștere în 1878.
La proclamarea de către principele Milan a Regatului Serbiei în 1882, pricipesa Natalia a devenit regina Serbiei.
În 1889, ca urmare a abdicării de la tron a regelui Milan, fiul lui Milan și al Nataliei, Alexandru, devine rege al Serbiei, sub numele de Alexandru I. La 5 ani după, regele Alexandru I este asasinat. Regina Natalia a rămas singurul membru în viață al dinastiei Obrenovici. Regina și-a împărțit averea la Universitatea din Belgrad, la bisericile și mănăstirile din Serbia, după care s-a convertit la catolicism. S-a călugărit în anul 1903 și a lucrat ca infirmieră pentru mai mulți ani. Și-a petrecut restul vieții în Franța. A murit în 1941 la St. Denis (Franța). Memoriile sale se păstrează în Muzeele Vaticane. Regina Natalia a fost înmormîntată în cimitirul din Lardy, o localitate la 37 km sud-vest de Paris.
Monument de arhitectură de însemnătate naţională, introdus în Registrul monumentelor de istorie şi cultură a municipiului Chişinău, stă să se prăbușească.
Sursa:
Anunț important pentru cetățenii Republicii Moldova din Rusia
China va introduce regimul de călătorie fără viză pentru cetățenii mai multor țări
Valerii Catruc: "Este important să menții o conexiune cu natura. Aceasta este sursa de putere, inspi…
Moldova și topul celor mai puternice pașapoarte
Cum comentează Popșoi informațiile privind intenția autorităților de a introduce vize cetățenilor ru…
Compania DAAC Hermes S.A. a primit Certificatul de credibilitate ca cel mai onest contribuabil ©
- În cel mai rece punct de pe Pământ a fost înregistrat un record de temperatură: ce a indicat termome…
- Câștigătorii concursului anual de fotografie științifică Biker Street
- Pe cei puternici nu-i iubesc — sunt incomozi. Nu pot fi controlați.
- Tehnologia singurătății: de ce noii -waifu-bots- din Japonia amenință adolescenții și viitorul lor.
- Viața Urbană vs Armonia cu Natura
- Atenție! Nu amestecați niciodată aceste 7 fructe!
În contextul lansării programului ”Satul European”, ce probleme vitale există în localitatea dumneavoastră?
- Statut:
- Sat
- Prima atestare:
- 1470
- Populația:
- 1914 locuitori
Pecişte este un sat şi comună din raionul Rezina. Pecişte este unicul sat din comuna cu acelaşi nume, situat la o distanță de 33 km de orașul Rezina și la 112 km de Chișinău. Conform datelor recensămîntului din anul 2004, populaţia satului constituia 1914 oameni. Satul Peciște este menționat documentar în anul 1470.
Comentarii
(0)