Căinari – izvorul clocotitor
Căinari este un oraş în raionul Căuşeni, nod feroviar ai Căilor Ferate din Moldova, situat în centrul republicii la o distanţă de 45 km sud de municipiul Chișinău.
Conform legendei localitatea Căinari a fost întemeiată în apropierea unui mare izvor, deoarece denumirea ei a însemnat la tătarii din Bugeac „izvor mare, clocotitor”.
Prima atestare documentară satului Căinari, datează din 1525, de aici începe numărătoarea anilor pentru localitate.
La recensămîntul din 1817 în Căinari au fost înregistrați 291 de bărbaţi căsătoriţi, 11 văduve și 16 burlaci. Clerul era alcătuit din 5 persoane şi avea la dispoziţie o bisericuţă din lemn, construită în 1778. În 1832 în sat a fost construită o biserică mare, care a înlocuit-o pe cea veche. Şcoala Parohială, deschisă pe lîngă biserică în 1867, la 1 ianuarie a fost transformată în şcoală de zemstvă. Recensămîntul din 1898 fixa la Căinari, județul Bender 1167 de suflete. În 1910 Căinarii aveau 298 de case cu o populație de 1.460 de oameni.
În toamna anului 1922, cîteva sute de țărani din Căinari au fost înzestrați cu 1333 ha de pămînt. Peste un an aici au fost înregistrați 1659 de bărbați și 1501 femei, 10 case boierești locuite, o școală medie de plasă și o școală primară, o moară de aburi, un agent sanitar, 8 cîrciumi, mai mult de zece prăvălii și dughene. Tot în perioada interbelică a fost construită calea ferată Revaca-Căinari, menită să lege feroviar sudul de nordul Basarabiei fără a trece prin orașul Tighina, aflat la vremea aceea la frontiera cu Uniunea Sovietică.
În comparație cu anul 1940, populația s-a redus către 1949 cu 634 de oameni, de la 2359 la 1725 de locuitori. În 1961 cătunul Dimitrovca s-a contopit cu satul Căinari. Cînd s-au comasat raioanele, Căinarii au trecut în subordinea Căușenilor. La 13 august 1985 a fost format raionul Căinari. Din 1999 orașul Căinari a fost introdus în componența județului Tighina. În prezent este oraș în componența raionului Căușeni și are o populație de circa 4.184 de locuitori.
O posibilitate de dezvoltare a turismului sînt resursele de apă curativă din oraş şi capacităţile de cazare ale sanatoriului existent.
În centrul oraşului se află Casa muzeu „Alexei Mateevici”, o clădire frumoasă, acoperită cu olane roşii, cu un plop şi o răstignire de lemn la poartă. În mijlocul ogrăzii se înalţă monumentul lui Alexei Mateevici. În această casă s-a născut preotul-poet, autorul imnului naţional Limba Noastră.
Anunț important pentru cetățenii Republicii Moldova din Rusia
China va introduce regimul de călătorie fără viză pentru cetățenii mai multor țări
Valerii Catruc: "Este important să menții o conexiune cu natura. Aceasta este sursa de putere, inspi…
Moldova și topul celor mai puternice pașapoarte
Cum comentează Popșoi informațiile privind intenția autorităților de a introduce vize cetățenilor ru…
Compania DAAC Hermes S.A. a primit Certificatul de credibilitate ca cel mai onest contribuabil ©
- În cel mai rece punct de pe Pământ a fost înregistrat un record de temperatură: ce a indicat termome…
- Câștigătorii concursului anual de fotografie științifică Biker Street
- Pe cei puternici nu-i iubesc — sunt incomozi. Nu pot fi controlați.
- Tehnologia singurătății: de ce noii -waifu-bots- din Japonia amenință adolescenții și viitorul lor.
- Viața Urbană vs Armonia cu Natura
- Atenție! Nu amestecați niciodată aceste 7 fructe!
În contextul lansării programului ”Satul European”, ce probleme vitale există în localitatea dumneavoastră?
- Statut:
- Sat
- Prima atestare:
- 1785
- Populația:
- 814 locuitori
Fuzăuca este un sat şi comună din raionul Șoldăneşti. Fuzăuca este unicul sat din comuna cu acelaşi nume, situat la o distanță de 17 km de orașul Șoldănești și la 108 km de Chișinău. Conform datelor recensămîntului din anul 2004 populaţia satului constituia 814 oameni. Prima menţiune documentară a satului Fuzăuca datează din anul 1785.
Comentarii
(0)