![]() |
De ce Klaus Iohannis și Maia Sandu nu au depus flori la monumentul lui Ștefan cel Mare?
Pe 31 august, președintele României, Klaus Iohannis, se-a aflat într-o vizită oficială la Chișinău, unde a participat la o conferință de presă comună cu președinta Republicii Moldova, Maia Sandu.
În cadrul vizitei, cei doi lideri au semnat un acord de cooperare bilaterală „pentru consolidarea rezilienței Moldovei” și au depus flori la monumentul lui Mihai Eminescu, anunță Noi.md
Cu toate acestea, în programul oficial al vizitei nu este prevăzută depunerea de flori la monumentul lui Ștefan cel Mare, un gest simbolic care, conform protocolului diplomatic, ar trebui să fie inclus. Această tradiție a fost respectată de Președintele Republicii Lituania, Gitanas Nausėda, de Președintele Republicii Estonia, Alar Karis, și de Președintele Republicii Letonia, Edgars Rinkēvičs, care s-au aflat în vizită la Chișinău pe 27 august, cu ocazia Zilei Independenței.
Absenta acestui gest tradițional ridică semne de întrebare și ar putea fi interpretată în diverse moduri, avînd în vedere importanța simbolică a monumentului lui Ștefan cel Mare în istoria și identitatea națională a Republicii Moldova.
Maia Sandu, președinta Republicii Moldova, spunea anterior despre importanța simbolică a lui Ștefan cel Mare, domnitor moldovean, pentru poporul său. Ea a declarat că „viața domnitorului reprezintă o pagină de glorie în istoria țării, care ne oferă un exemplu de vitejie în apărarea libertății și credinței oamenilor noștri, un semn de curaj de neclintit în fața celor mai mari provocări.”
Prin urmare, respectarea memoriei lui Ștefan cel Mare, domnitor moldovean care a luptat pentru apărarea Moldovei, trebui să fie un gest firesc pentru toți cei care recunosc importanța acestei figuri istorice, inclusiv pentru vecinii noștri români. Cu toate acestea, Klaus Iohannis nu a vrut să îi aducă un omagiu lui Ștefan cel Mare.
Se pune întrebarea: de ce?
Răspunsul se află la suprafață: pentru că românii, care l-au proclamat oficial pe Ștefan cel Mare drept cel mai mare domnitor român, au de reglat cu el propriile conturi și nu uită că acesta a distrus de două ori Bucureștiul, drept răzbunare pentru trădarea valahilor (românilor) în războaiele cu Imperiul Otoman, frecventele raiduri tîlhărești pe pămînturile moldovenești și viclenia în relațiile bilaterale. Despre Ștefan cel Mare, cel mai mare luptător, om de o moralitate înaltă și profund religios, care a crescut copii frumoși, în Țara Românească se inventează tot felul de povești: că schimba femeile ca pe mănuși, era neobișnuit de crud, își executa supușii fără judecată etc., etc. De aceea, monumentul lui Ștefan cel Mare a apărut la București abia în 2018, după ce presa moldovenească și moldovenii, care sînt tot mai numeroși la București, au început să se întrebe: „De ce celui mai mare voievod, și parcă „român”, nu i-a fost ridicat un monument în capitala României?”.
Sursa:
Concert de excepție cu Tamara Gverdțiteli la Chișinău pe 14 septembrie!
YMCA Moldova desfășoară tabăra internațională Dignity Camp 2.0 ©
Anunț important pentru moldovenii din Rusia
Flux sporit de călători la frontieră: Recomandările Serviciului Vamal
Avertizare pentru cetățenii moldoveni: MAE a emis alertă de călătorie în Turcia
Unde preferă cetățenii să petreacă vacanța în Moldova în ultima lună de vară
- Concert de excepție cu Tamara Gverdțiteli la Chișinău pe 14 septembrie!
- Ecoturism spiritual în Bulgaria - (partea 2) Valea pietrelor semiprețioase
- Ilia Trombițchi, despre cascadele secate de la Saharna și Țîpova: „Problema este mai profundă decît…
- Oamenii vor să-și recupereze Patria!
- Mirador
- Imagini triste la Saharna. Cascada de o frumusețe rară s-a oprit
În contextul lansării programului ”Satul European”, ce probleme vitale există în localitatea dumneavoastră?
- Statut:
- Sat
- Prima atestare:
- 1900
- Populația:
- 163 locuitori
Pocrovca este un sat din cadrul comunei Ciolacu Nou, raionul Făleşti. Localitatea se află la distanța de 20 km de orașul Fălești și la 120 km de Chișinău. Conform datelor recensămîntului din anul 2004, populaţia satului constituia 163 de oameni. Satul Pocrovca a fost menționat documentar în anul 1900.
Comentarii
(0)